Edith  Nesbit:  Five Children and It

Jitka Šandorová, 2002

Následující práci jsem věnovala knize Five Children and It od autorky Edith Nesbitové. Jde o dětskou knihu určenou čtenářům od osmi let. Přesto může být příjemným rozptýlením i pro dospělé čtenáře, kteří si libují v příbězích, kterým nechybí fantazie ani dobrodružství. K těmto cílům se čtenář dostává prostřednictvím pěti sourozenců, kteří objeví písečného skřítka. Ten jim každý den splní jedno přání. A právě tato přání jsou cestou k nesčetným dobrodružstvím. Prolíná se tady svět dospělých a svět dětí, kterým se ani ty nejpodivnější věci nezdají nemožné. Najdeme tady ale i poučky o vybraném chování nebo dokonce příklad z matematiky. Pro tento rozbor jsem použila překlad Zuzany Ceplové Pět dětí a skřítek. Ten vydalo Albatros nakladatelství, a.s., v Edici Sedmikrásky. 

    Překladatelka velmi dobře vyřešila problém, jak převést mateřštinu dětí z originálu do překladu. “Well, in plain English, then, a sand-fairy” (Five, p.6) – “No tak po vašem je to písečný skřítek” (Pět, str.13). Pro české čtenáře je angličtina cizí jazyk a proto by zachování angličtiny jako mateřského jazyka nedávalo smysl. Zároveň se ale vyhnula tomu, aby příběh zasadila do českého prostředí a nepoužila tady češtinu jako mateřštinu literárních postav. 

Chapter  1

V první kapitole se setkáváme s několika odchylkami překladu od originálu. Překlad je místy konkrétnější, jindy zase text zobecňuje. Někdy jsou části vět vynechány nebo naopak přidány. Ale najdeme tady i příklady neobrazného nebo přímo nepřesného překladu. Například věta “Jenže pro děti bylo rozhodující, že dům byl daleko na venkově, na samotě, kde nebylo široko daleko jiné stavení…” (Pět dětí a skřítek, str.8) je oproti originálu upravená, protože tam první část souvětí nenajdeme. Ta je tu navíc “But the house was deep in the country, with no other house in sight…” (Five Children and It, p. 2).
    Jako opačné příklady, kdy překladatelka naopak části  vět vynechala mohu uvést ”...and when I told about the children’s being tiresome, as you are sometimes, your aunts would perhaps write in the margin of the story...” (Five, p.3) – ”A kdybych řekla, že ty děti taky někdy zlobily, vaše tety by mohly napsat na okraj...” (Pět, str.9).
    Celou větu potom překladatelka vypustila o několik stránek dál, když původní otázku         ” ‘What?’ said the children all at once. It is very difficult always to remember that ‘what’ is not polite, especially in moments of surprise or agitation” (Five, p.6) přeložila takto ”Cože?” řekly děti nezdvořile tak byly překvapené” (Pět, str. 13). 
    Při popisu domu a jeho okolí se v překladu najde několik nepřesností, kdy má česká verze poněkud jiný význam než originál ”Down at the bottom of the hill was a level plain, with queer-shaped white buildings where people burnt lime, and a big red brewery and other houses; and when the big chimneys were smoking and the sun was setting, the valley looked as if it was filled with golden mist...” (Five, p.3) – ”Dole na úpatí byla rovná pláň s podivnými bílými budovami, kde lidé pálili vápno, a s velkým červeným pivovarem a dalšími domy. Když slunce zapadalo, velké komíny zahalovaly kouřem celé údolí, které bylo jakoby plné zlaté mlhy...” (Pět, str. 9). Zatímco v originále se dozvíme, že komíny pivovaru kouřily nezávisle na slunci, v češtině je tento fakt podán tak, že kouřily pouze při západu slunce. 
    Dům, kde se děti ubytovaly stojí mezi lomem a pískovnou. To se dozví český čtenář hned a první stránce této knihy: ”Ale nikdy to tady nebylo, až konečně dojely na samý vršek kopce, hned za křídovým lomem  u pískovny” (Pět, str.7). Později se ale čtenář dočte:” Po jedné straně byl vápencový lom a po druhé pískovna” (Pět, str.9). Překladatelka by měla zvolit jednu možnost a tu dodržovat v celém příběhu. 
    Písečný skřítek se dětem představí jako ”Psammead” – ”Psamiades”. Pro děti je ale obtížné jeho jméno vyslovit a proto je někdy vyslovují jako ”Sammyadd” – ”Samijád”. Když je tedy jeho jméno chybně vysloveno v originále, mělo by to tak být i v překladu. ”A Sammyadd? That’s Greek to me” (Five, p.6) – ”Psamiada? To bys mohl mluvit řecky” (Pět, str.13). Ani druhá z těchto vět není do češtiny přeložena správně. Bližší originálu ba byla asi takto: ”To zní řecky.”
    První přání, které dětem skřítek splní je, že je udělá krásnými jako den. Anteina reakce na Cyrila je ”You look like the picture of the young chorister...” (Five, p.9). V češtině je toto přirovnání rozděleno ”Vypadáš jako obrázek, jako sborový zpěváček...” (Pět, str.16).

Chapter  2

V této kapitole najdeme několik případů nepřesné formulace, chybný slovosled a na několika místech je vynechána část nebo celá věta. 
    V následujícím příkladu vynechala překladatelka část věty vztahující se k výuce dobrých způsobů. ”If they said ‘No,’ it would be very rude, and they had all been taught good manners, and learned a little too, which is not at all the same thing” (Five, p.14) – ”Řeknou-li ne, bude to velmi neslušné, to věděli všichni dobře” (Pět, str.24). 
    Jedním z přání, které děti měly byl, aby měly spoustu peněz. Když se je vydaly utratit do města, měly u sebe podle originálu dvanáct set ”Yet they reached the village with about twelve hundred guineas in their pockets” (Five, p.16). Překladatelka jim v překladu dopřála ještě větší bohatství – dvanáct tisíc. ”a když došli, měli v kapsách ještě asi dvanáct tisíc zlaťáků” (Pět, str.27). 
    V posledním odstavci této kapitoly překladatelka zřejmě nepochopila větu ”The thing that troubled them most was the fear that the old gentleman’s guinea might have disappeared at sunset with all the rest, so they went down to the village next day to apologise for not meeting him in Rochester, and to see” (Five, p.21), kterou přeložila ”Co je trápilo nejvíc byla obava, že zmizela ta guinea, kterou dali starému kočímu. Druhý den tedy zašli do Rochesteru, aby se mu omluvili, že se s ním nesešli, a aby viděli, jak to s ním je” (Pět, str.33). Nejen z původní anglické věty, ale i z kontextu je jasné, že kočí nebydlel v Rochesteru, ale ve vsi, poblíž které děti bydlely. Česká věta by tomu tedy měla odpovídat ”Druhý den tedy zašli do vsi, aby se mu omluvili, že se s ním v Rochesteru nesešli, a aby viděli, jak to s ním je.”

Chapter  3

    Také v této kapitole překladatelka vypustila některé informace. Chybně přeložila ”chalk-pit” a také zde najdeme neobratná spojení. Tím je například ”načež hned nato” ve větě ”He watched his opportunity and threw a handful of sand into Anthea’s face, and then suddenly burrowed his head in the sand and waved his fat legs in the air” (Five, p.24) –“Maličký využil příležitosti a hodil Antei hrst písku do očí, načež hned nato zavrtal hlavičku do písku a mával baculatýma nožkama ve vzduchu” (Pět, str.38). Není ale možné postavit vedle sebe ”načež hned nato”. Lze ponechat pouze jednu část, protože obě mají vlastně týž význam. Ponechat je tedy možné buď pouze ”načež” nebo pouze ”hed nato”. 
    Už jsem se zmínila o tom, že dům, kde děti trávily prázdniny se nacházel mezi pískovnou a křídovým lomem. Překlad tento rozdíl většinou dodržuje a rozlišuje mezi těmito dvěma místy. Protože je zcela jasné, kdy se jedná o pískovnu, a kdy o křídový lom, není možné jedno nahrazovat druhým, jak je tomu ve větě ”Let’s let the tiresome beast alone, and just go and have a jolly good game of forts, on our own, in the chalk-pit” (Five, p.23) – ”Nechme ho tedy být a pojďme si hrát v pískovně sami” (Pět, str.36). Překladatelka také vynechala hned následující větu, která v závorce připomíná čtenářům, že dům byl umístěn mezi křídový lom a pískovnu ”(You wil remember that the happily situated house where these children were spending their holidays lay between  chalk-quarry and a gravel-pit)” (Five, p.23).
    Když autorka vypráví o tom, že jsou děti zvyklé mluvit všechny najednou a přesto tomu rozumí, využije tuto příležitost a zařadí sem příklad se zlomky. Tato i následující věta ale v překladu chybí.
”That is an easy example in multiplication of vulgar fractions, but as I daresay you can’t do even that, I won’t ask you to tell me whether ¾ x 1 ½, but I will ask you to believe me that this was the amount of ear each child was able to lend to the others. Lending ears was common in Roman times, as we learn from Shakespeare; but I fear I am getting too instructive.” (Five, p.23)

Chapter  4

    Tady najdeme chybné užití osoby při rozhovoru skřítka s Anteou. ”I wish you would advise us” (Five, p.35) – ”Já bych ráda, abys mi poradil” (Pět, str.52). Mluví tady sice Antea, která je v této chvíli se skřítkem sama, ale mluví i za své sourozence. To vyplývá i z předchozí věty, do které také zahrnuje sebe i je. Nasvědčuje tomu i fakt, že si musí přát vždy jedno přání dohromady. V angličtině také jasně stojí ”advise us”. 
    Také v této kapitole se setkáme s chybným překladem vět, které potom získají jiný význam. ”And the feathers were of the most lovely mixed changing colours, like the rainbow, or iridescent glass, or the beautiful scum that sometimes floats on water that is not at all nice to drink” (Five, p.36) – ”A všechna péra měla nádhernou měňavou barvu jako duha nebo duhové sklo nebo jako krásná pěna, která někdy leží na vodní hladině, není ale dobrá k pití”          (Pět, str.54).To je ale chybný překlad, protože z něho vyplývá, že pěna není dobrá k pití. Je ale jasné, že poslední část souvětí se nevztahuje k pěně, ale k vodě. 
    Když si děti od skřítka přejí křídla, sleduje vypravěč jejich cestu a právě tady se překladatelka dopustila chyby. ”They flapped and flew and sailed on their great rainbow wings, between green earth and blue sky; and they flew right over Rochester...” (Five, p.36) – ”Všichni čtyři mávali křídly a letěli a plachtili na svých velkých duhových perutích, mezi zelenou zemí a modrým nebem. Letěli rovnou do Rochesteru a pak se stočili...” (Pět, str.55). Z textu jasně vyplývá, že neletěli do Rochesteru, ale ”letěli přímo nad Rochesterem”.

Chapter  5

Z této kapitoly chci uvést pouze dva příklady. První z nich se týká věty ”They had seen his dark form on the doorstep, and they had paused for breath, and also to see what he would do” (Five, p.42) – ”Viděly jeho stín na zápraží a na chvíli zmlkly, aby nabraly dech a také aby viděly, co bude dělat” (Pět, str.62). Slovo stín tady ale není ten správný výraz. Děti začaly volat o pomoc až po západu slunce, takže už nemohly vidět jeho stín, když vyšel farář ven. Mohly vidět pouze jeho siluetu na pozadí světla z otevřených dveří.
    Poněkud neobratně v češtině zní  ”Protože se nedalo odpovědět, že tam vylétli, řekl Cyril...”(Pět, str.64). Překladatelka se tady zřejmě držela originálu, který tady má trpný rod ”It was no use saying ‘We flew up’, so Cyril said...” (Five, p.43). V Češtině to ale nezní příliš přirozeně. Místo toho by bylo možné například ”Protože nemohli odpovědět, že tam vylétli...” 

Chapter  6

    V této kapitole mohu překladu vytknout pouze několik případů chybného nebo nepřesného výběru českého protějšku pro anglické výrazy a neobvyklý slovosled. 
    Příklad druhého problému najdeme hned v prvním odstavci ”You know grown-up people often say they do not like to punish you, and that they only do it for your own good, and that it hurts them as much as it hurts you – and this is really very often the truth” (Five, p.46) – ”Víte, že dospělí často říkají, že vás trestají neradi, že to dělají jen pro vaše dobro a že je to bolí stejně jako vás – a to je dost často pravda” (Pět, str.69). Překlad je zřejmě ovlivněn angličtinou. Kdyby věta stála sama o sobě, nezněla by špatně, ale ve spojení se souvětím, jak stojí v textu by bylo lépe ji uspořádat asi takto:”a dost často je to pravda”. 
    Ne zcela přesnou volbou výrazu v češtině je ”ohlížet se po někom” místo ”vyhlížet někoho”.  ”I’ve been looking out for you”(Five, p.47) – ”Už jsem se po vás ohlížel” (Pět, str.70). Ohlížet se po někom znamená hledat někoho, o kom víme, že se nachází někde v našem dosahu nebo dohledu. Ale vyhlížet někoho znamená hledat někoho, koho čekáme. Také slovník nabízí pro ”lok out” v tomto smyslu význam ”vyhlížet, hledat” (Hais – Hodek).
    Také se tady setkáme s chybným použitím nedokonavého vidu místo dokonavého a to u slovesa šeptat. ” ‘Come hither, lad, ‘ said the glorious leader, when the men in Cromwellian steel-caps had said a few low eager words” (Five, p.49) – ” ‘Přistup blíže, hochu’ vyzval ho slavný velitel, když mu muži v cromwellovských přílbách chvíli důrazně šeptali” (Pět, str.72). Snad by bylo lepší:”...když mu důrazně pošeptali několik slov”. Pokud by překladatelka chtěla zachovat nedokonavý vid, pak by bylo lépe větu  přesto upravit:”...když mu chvíli důrazně něco šeptali” nebo ”...když si s ním chvíli důrazně něco šeptali”. 
    Jako důsledek jednoho z přání se Robert setkává s rytíři. Ti jsou výsledkem přání, které vyslovil Cyril, aniž by o tom Robert věděl. To se snaží vysvětlit rytířům ”You’re only here because the others must have been idiots enough to wish...” (Five, p.50) – ”Ty jsi tu jenom kvůli tomu že si naši jako idioti přáli ...” (Pět, str.74). ”The others” se vztahuje k Robertovým sourozencům. V češtině se ale ”naši”, jak to přeložila překladatelka, pokud jde o rodinné vztahy používá k označení rodičů ne sourozenců. Proto je to v tomto kontextu zavádějící. 

Chapter  7

    V této kapitole děti bydlí na obléhaném hradě, který musí ubránit. Překlad je v některých případech nepřesný, co se volby českých výrazů týká. Některé věty potom mají zcela opačný význam. Český čtenář, který nemůže text porovnat s originálem se tady dočte mylné informace.
    V průběhu děje děti opakovaně nestihnou svačinu nebo večeři, protože jsou zaneprázdněny svými dobrodružstvími. Tady ale překlad uvádí pro totéž slovo “tea”, které dříve několikrát najdeme jako “večeře”, nyní ale “čaj”. “She went to Martha and said, ‚May we have just biscuits for tea?‘ ”(Five, p.55) – “Šla k Martě a poprosila ji: “Mohli bychom mít k čaji jenom sušenky?” (Pět, str.82).
Větu, o které se teď zmíním, má v češtině opačný význam než v originále.

 “It was very exciting;  but none of them, except Robert, could feel all the time that this was a real deadly dangerous work. To the others, who had only seen the camp and the besiegers from a distance, the whole thing seemed half a game of make-believe, and half a splendidly distinct and perfectly safe dream. But it was only now and then that Robert could feel this.” (Five, p.55)

”Bylo to velice napínavé – ale nikdo z nich kromě Roberta si nebyl schopen uvědomit opravdové smrtelné nebezpečí, jež jim hrozilo. Pro ostatní, kteří viděli tábor a útočníky jenom z dálky, to byla napůl hra a napůl krásně opravdový a úplně bezpečný sen. I Robert si nebezpečí uvědomoval jenom chvílemi.” (Pět, str.82)

Z kontextu je jasné, že Robert si nebezpečí uvědomoval po celou dobu jako důsledek osobního setkání s obléhateli. 
    Další příklad se nejenom neshoduje s originálem, ale ani v češtině nedává smysl. ”And as he began to pour, the noise of the battering-ram and…all suddenly stopped and went out like the snuff of a candle” (Five, p.57) – ”A jakmile začal vylévat vodu, utichl najednou hluk dobývacího beranu a …jako by to všechno sfoukla svíčka” (Pět, str.85). Takový překlad nedává smysl, protože svíčka nic sfouknout nemůže. Správný význam této věty je :”všechno najednou pohaslo jako dohořelá svíčka”. 
    U věty ”Of course the holes go straigt down into the gate-house…” (Five, p.57) – ”Ty díry jdou samozřejmě dolů do strážnice…” (Pět, str.85) se překladatelka příliš držela předlohy, protože v češtině nemůžeme říct, že díry někam jdou. V češtině bychom spíš řekli ”Ty díry samozřejmě vedou…”.

Chapter  8

Jedno z dobrodružství, které děti prožily, začalo tím, že se Robert popral s pekařským učedníkem, když na něj zaůtočil švihadlem. V překladu se potom dozvíme, že ”švihadlo se jim všem omotávalo kolem nohou”. Z kontextu ale vyplývá, že se do něj zamotal pouze Robert s pekařským učedníkem. Je nemožné, aby se to týkalo i děvčat, která kolem sbírala bochníky chleba vysypané z koše a Robert chlapce pouze soudcoval. ”The girls ran to pick them up, and all in a moment Robert and the baker’s boy were fighting it out, man to man, with Cyril to see fair play, and the skipping-rope twisting round their legs…” (Five, p.60) – ”Děvčata se hned rozběhla je posbírat, kdežto Robert si to v té chvíli rozdával s pekařským učedníkem jako muž s mužem a Cyril jim to soudcoval. Švihadlo se jim všem omotávalo klem nohou…” (Pět, str.89). 
    Další příklad, kdy se v překladu objevuje neodpovídající předložka, sice není podstatný pro vývoj děje, ale přesto by se takových omylů měl překlad vyvarovat. ”She was in a hurry, because the keeper intended to call on his way to Benenhurst Fair, and she wished to be dressed smartly before he came”(Five, p.63) – ”Kromě toho spěchala, protože ji chtěl navštívit hajný, až půjde z pouti v Benenhurstu, a ona se na to chtěla vyparádit” (Pět, str.93). Je zřejmé, že ”on his way to Benenhurst Fair” neznamená ”až půjde z pouti v Benenhurstu”. Naopak to znamená ”až půjde na pouť v Benenhurstu”. 

Chapter  9

    Tady se Mrně nedopatřením změní v dospělého muže a děti neví, jak si s ním poradit. Snaží se ho přimět, aby šel s nimi domů. To ovšem není vůbec snadné. ”You kids must learn not to make yourselves a nuisance”(Five, p.71) – ”Odvykni si takhle lidi otravovat” (Pět, str.104). Tato věta není věnována pouze jedné osobě, tedy Janě, jak to stojí v češtině, nýbrž jí i jejim sourozencům. Předchozí věta se sice vztahuje pouze k ní, ale tato i věta následující už Mrně adresuje všem svým čtyřem sourozencům. Vyplývá to ostatně i z oslovení. 
    Nicnéně se dospělému Mrněti podaří seznámit se s mladou dámou a děti jim musí zabránit ve společném výletu. ”No one will ever know the answer the young lady intended to give to this gallant offer, for directly Anthea heard it made, she rushed out, knocking against the pig-pail, which overflowed in a turbid stream, and caught the Lamb…by the arm”(Five, p.72) – ”Nikdo se už nedoví, co chtěla mladá dáma odpovědět na tu galantní nabídku, protože Antea, jen to zaslechla, vyběhla zpoza vědra, které přitom porazila. Z vědra vyšplíchla špína Mrněti…na ruku”(Pět, str.107). Poslední část souvětí se netýká vědra a jeho obsahu, ale Antei. Dále v textu se dočteme, že se ji marně snažil odstrčit a také ve slovníku je možné najít odpovídající význam ”catch sb by the arm” – ”popadnout někoho” (Hais-Hodek). 

 Chapter  10

Dalším přáním, které dětem skřítek splnil a to aniž by si to skutečně přáli byli indiáni. Během oběda děti spatří prvního z nich. ”Every child’s mouth in the room opened, and stayed open”(Five, p.77) – ”Všechny děti zůstaly stát s pusou dokořán”(Pět, str.114). Z předchozího popisu situace vyplývá, že se to odehrálo právě, když seděly v jídelně u stolu nad zákuskem. Proto nemůžeme napsat, že ”zůstaly stát”. V Češtině je toto spojení sice používáno k vyjádření údivu, ale nemůže stát kdekoliv bez ohledu na konkrétní situaci. Místo ”zůstaly stát” bychom mohli použít ”zůstaly zírat”. 

Chapter  11

K této kapitole není třeba nic dodávat. Podle mého názoru v ní čtenář nenarazí na žádné vážnější chyby nebo odchylky od originálu. 

Kniha Pět dětí a skřítek je velmi pěkný příběh o dětech a pro děti. Překlad Zuzany Ceplové je vcelku zdařilý a čtivý. Čtenář v něm nenarazí na žádné větší nesrovnalosti, které by poznamenaly celkový význam a formu textu. Překladatelka se také snažila přiblížit tento příběh současným dětským čtenářům a na několika místech vypustila poučky o slušném chování, které už dnes v nových knihách nenajdeme, přinejmenším ne tak zřetelné. Přesto jsem narazila i na odchylky od originálu, které byly zbytečné a na případy, kdy překladová věta vyjadřovala pravý opak originálu. Díky tomuto překladu se k českým čtenářům dostane kniha, která čtenáře může upoutat zajímavým příběhem a místy i humorem.

BIBLIOGRAPHY:
Nesbit, Edith. Pět dětí a skřítek. Přeložila Zuzana Ceplová. Praha:Albatros nakladatelství, a.s., 1999
<http://www.classicreader.com/read.php/sid.3/bookid.136.htm>
Hais, Karel a Břetislav Hodek. Velký anglicko-český slovník. Praha: Academia, 1985